здійснюють розподіл у розмірах,
визначених законодавством, інших платежів, що зараховуються до державного
бюджету, та перераховують за належністю розподілені кошти;
готують розрахункові документи і
проводять повернення надмірно або помилково сплачених платежів до бюджету на
підставі висновків органів державної податкової служби, рішень судових органів,
інших органів, які здійснюють контроль за нарахуванням та сплатою платежів
тощо;
здійснюють відшкодування податку на
додану вартість на підставі висновків органів державної податкової служби та
рішень судових органів;
складають щоденну, періодичну та
річну звітність за доходами згідно із кодами бюджетної класифікації доходів і
подають її відповідним органам, які здійснюють контроль за нарахуванням і
сплатою платежів до бюджету та державних цільових фондів.
Рахунки для зарахування платежів
відкриваються в обласних управліннях Державного казначейства відповідно до
Плану рахунків бухгалтерського обліку виконання державного та місцевих бюджетів
та Інструкції про відкриття аналітичних рахунків для обліку операцій по
виконанню бюджетів в системі Державного казначейства України, затверджених
наказом Державного казначейства України від 28.11.2000 р № 119.
Платники податків сплачують платежі
до бюджету через установи банків, у яких вони обслуговуються. Банк платника
перераховує грошові кошти через СЕП НБУ на рахунки, відкриті в обласному
управлінні Державного казначейства України в розрізі районів та кодів бюджетної
класифікації доходів.
Операції з оброблення платежів мають
здійснюватися у такій послідовності: повернення надмірно та/або помилково
зарахованих коштів; відшкодування платникам податку на додану вартість;
розподіл платежів до бюджету за нормативами, встановленими законодавчими
актами; відрахування дотацій місцевим бюджетам.
Перерахування коштів до ДКУ
(центральний рівень) і складання щоденної форми «Звіт про виконання державного
бюджету за доходами» здійснюються за регламентом, установленим ДКУ за
погодженням з Національним банком України. Регламент оброблення платежів до
бюджету, а саме термін перерахування коштів з обласного рівня на центральний,
може змінюватися за рішенням Державного казначейства України.
Відповідно до схеми надходження
бюджетних коштів, наведеної на рис. 5.1, визначено функціональні вимоги до
підсистеми управління доходами. Вони зводяться до підтримки комп’ютерних
технологій збирання та оброблення інформації про надходження коштів на єдиний
рахунок в обласному управлінні ДКУ, концентрації їх на державному рівні і,
головне, доведення до відповідних структурних підрозділів даних про надходження
коштів до бюджету чи спеціальних фондів за день, за певний період, а також
визначення прогнозів щодо доходів. Дані про доходи заносяться в базу даних
відповідно до плану рахунків. При цьому вхідні повідомлення включають: код
бюджетної класифікації доходів; період часу; код території згідно із КОАТУУ;
код органів ДПА; номер і дату документа, що підтверджує надходження доходів;
дату надходження коштів.
Рис. 1. Інформаційна модель казначейської
системи виконання дохідної частини державного бюджету. Етапи документообігу: 1
- платіжний документ про оплату податку; 2 - перерахування коштів на рахунки
обласного управління Державного казначейства (ОУДК) за видами доходів; 3 -
перерахування доходів, що не розподіляються, на рахунки ДКУ в автоматичному
режимі; 4 - виписка про рух коштів на рахунках ОУДК; 5 - розподіл податків і
формування платіжних доручень; 6 - зарахування коштів на рахунки обласного
фінансового управління (ОФУ) згідно з розподілом; 7 - зарахування коштів до
державного бюджету згідно з розподілом; 8 - реєстр податків у розрізі РВДК,
РДПІ та платників податків; 9 - щоденний звіт про доходи; 10 - виписка про рух
коштів на рахунках ЦОДКУ; 11 - реєстр податків у розрізі платників податків; 12
- висновки про повернення податків і зміни; 13 - зведення про повернення
податків і змін. Платіжні доручення на повернення податків, відшкодування ПДВ
Звітність про касове виконання бюджету районне
відділення Казначейства формує і передає за встановленою формою в районний
фінансовий відділ і в обласне управління Державного казначейства, які
узагальнюють показники і передають зведення в ДКУ. На кожному рівні проводиться
аналіз цих зведених показників, виявляється динаміка їхніх змін і готуються
пропозиції щодо зміни регламентів платежів.
Підсистема формування єдиної бази
даних про мережу розпорядників бюджетних коштів функціонує
на центральному (ДКУ), обласному (ОУДК) і районному (РВДК) рівнях. Засобами
програмно-технічних комплексів здійснюються такі процеси формування мережі
розпорядників бюджетних коштів:
Не пізніше як за 15 днів до початку бюджетного
року головні розпорядники коштів (ГРК) подають Державному казначейству України
на паперових та електронних носіях підготовлену мережу.
Державне казначейство України узагальнює
отриману інформацію та доводить її на електронних носіях до управлінь ДКУ в
Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі.
Розпорядники коштів ІІ ступеня (РК) подають
управлінням на паперових та електронних носіях дані про мережу розпорядників
коштів ІІІ ступеня та одержувачів у територіальному розрізі. Управління
звіряють отримані дані з інформацією, що надійшла від Державного казначейства
України, узагальнюють отримані дані, групують за територіями (місто, район) і
доводять на електронних носіях до відповідних відділень ДКУ.
ОУДК звіряють отримані дані з інформацією, що
надійшла від Державного казначейства України, узагальнюють отримані дані,
групують за територіями (місто, район) і доводять на електронних носіях до
відповідних відділень ДКУ.
ОУДК передають на електронних носіях узагальнені
дані про мережу розпорядників коштів ІІІ ступеня та одержувачів до Державного
казначейства України, яке створює єдину базу даних про мережу розпорядників
бюджетних коштів та оперативно її підтримує.
Підсистема затвердження документів,
що застосовуються в процесі виконання бюджету, функціонує
на центральному, обласному та районному рівнях. Засобами програмно-технічних
комплексів здійснюються такі процеси формування мережі розпорядників бюджетних
коштів:
Міністерство фінансів України (МФУ) у визначений
термін направляє на паперових та електронних носіях затверджений річний розпис
призначень державного бюджету та розпис асигнувань загального фонду державного
бюджету Державному казначейству України, яке реєструє та відображує дані на
відповідних рахунках бухгалтерського обліку.
Державне казначейство України протягом трьох
робочих днів доводить витяги з річного розпису призначень державного бюджету та
помісячного розпису асигнувань загального фонду державного бюджету до головних
розпорядників коштів, що є підставою для затвердження в установленому порядку
кошторисів доходів і видатків й планів асигнувань. Установи та організації
вищого рівня затверджують кошториси доходів і видатків й плани асигнувань своїм
підвідомчим установам.
Головні розпорядники коштів протягом трьох
робочих днів після отримання витягу з розпису бюджету відповідно до мережі
подають Державному казначейству України розподіл показників зведених кошторисів
доходів і видатків й розподіл показників зведених планів асигнувань із
загального фонду бюджету в розрізі розпорядників коштів нижчого рівня за
територіями на паперових та електронних носіях.
Державне казначейство України протягом трьох
робочих днів узагальнює одержані дані, формує річний розпис призначень
державного бюджету та помісячний розпис асигнувань загального фонду державного
бюджету за територіями в розрізі розпорядників коштів нижчого рівня для кожного
управління Державного казначейства. Указані документи доводяться до управлінь
на паперових та електронних носіях.
Протягом трьох робочих днів витяги з річного
розпису призначень державного бюджету та помісячного розпису асигнувань за
територіями доводяться до розпорядників коштів (РК), які обслуговуються в
управлінні.
Розпорядники коштів ІІ ступеня протягом трьох
робочих днів подають розподіл показників зведених кошторисів і планів
асигнувань у розрізі розпорядників коштів бюджету нижчого рівня відповідному
управлінню. Зазначені документи звіряються з даними казначейського обліку.
Розпорядники коштів усіх рівнів протягом двох робочих днів після отримання
витягу з розпису подають затверджені кошториси доходів і видатків й плани
асигнувань відповідним органам Державного казначейства України, де вони
звіряються з даними казначейського обліку.
До кошторису додається зведення показників
спеціального фонду на відповідний рік. Доведені обсяги бюджетних призначень є
підставою для прийняття розпорядниками коштів бюджету зобов’язань на здійснення
видатків або платежів Державного бюджету України.
Підсистема здійснення видатків у
процесі виконання бюджету (рис. 2)
функціонує на центральному, обласному та районному рівнях. Зміст наведених на
рисунку функцій та інформаційних потоків такий:
Рис. 2. Схема здійснення видатків у процесі
виконання бюджету
Державне казначейство України щоденно, з
урахуванням наявних коштів, готує розпорядження про виділення коштів у розрізі
головних розпорядників коштів (ГРК). ГРК відкриваються зведені особові рахунки
або особові рахунки для зарахування виділених коштів. Кошти, виділені
відповідно до розпорядження, зараховуються на зазначені рахунки. При цьому
кошти, зараховані на зведені особові рахунки на підставі розподілу головного
розпорядника коштів, зараховуються на відповідні особові рахунки. Після чого,
згідно з розподілом коштів розпорядника ІІ ступеня, ці кошти зараховуються на
відповідні реєстраційні рахунки.
Виписка з особового рахунка або зведеного
особового рахунка надається головному розпоряднику коштів.
На підставі виписки головний розпорядник
протягом одного робочого дня готує розподіл коштів та платіжне доручення на
перерахування коштів.
Перевірені розподіли коштів групуються за
територіями, після чого складаються реєстри на здійснення видатків. На підставі
розподілу коштів і реєстрів на здійснення видатків складається розпорядження на
перерахування коштів.
На підставі розпорядження про перерахування
коштів складається платіжне доручення на переказ коштів державного бюджету.
Реєстри на здійснення видатків передаються засобами телекомунікаційного зв’язку
відповідним управлінням Державного казначейства.
Відповідно до отриманих реєстрів і наявних
коштів управління зараховує кошти на особові рахунки розпорядників ІІ ступеня
для подальшого їх розподілу (для зарахування на реєстраційні рахунки самого
розпорядника коштів або зарахування на реєстраційні рахунки розпорядника коштів
ІІІ ступеня, або безпосередньо на реєстраційні рахунки одержувачів).
Орган Державного казначейства надає клієнтам
(одержувачам коштів - ОК) виписки з рахунків за результатами попереднього
операційного дня або за запитом клієнта.
Розпорядники коштів ІІ ступеня протягом одного
робочого дня після отримання виписок з особових рахунків, що підтверджують
зарахування коштів, готують розподіл коштів і платіжне доручення на
перерахування коштів.
Розділ
3. Інформаційне забезпечення органів казначейства
Однією з умов підвищення
ефективності роботи казначейських органів є застосування перспективної та
ефективної системи їх інформаційного забезпечення на всіх рівнях. В основу
створення такого ІЗ покладено розроблення інформаційної бази для кожного рівня
Казначейства, де функціонує локальна система оброблення даних. Інформаційна
база (ІБ) в цілому визначена як така, що включає позасистемну і
внутрішньосистемну частини.
Позасистемна ІБ
- це сукупність вхідних і вихідних повідомлень,
які входять і виходять з інформаційного комплексу відповідного рівня системи
Казначейства. Те саме повідомлення може бути, наприклад, для РВДК вихідним, а
для ОУДК - вхідним. Але в системі Казначейства є вхідні повідомлення, які
надходять від інших державних структур, наприклад від НБУ, і є такі, що
передаються в інші державні структури, наприклад в Міністерство фінансів. Усі
ці повідомлення казначейської системи надаються в електронній формі, а деколи
можуть бути у вигляді паперових документів. За існуючою класифікацією вони
поділяються на п’ять груп.
Перша група - бюджетні
документи. Видання та використання цих документів регламентується Міністерством
фінансів. Бюджетні дані занесено в такі документи:
Закон про державний бюджет після
схвалення Парламентом надсилається до Державного казначейства Міністерством
фінансів і зберігається в електронній формі в центральному органі ДКУ, обласних
управліннях і районних відділах ДКУ.
Бюджетні зміни - поправки до Закону
про державний бюджет - схвалюються Парламентом кілька разів на рік і
надсилаються органами Державного казначейства по тих самих каналах, що й
бюджетні документи.
Місячні витратні ліміти - це
максимальні суми, які розпорядник коштів може використовувати протягом певного
місяця. Витратні ліміти також доводяться до всіх органів Казначейства.
Запити на зміни бюджетних лімітів -
це документи, складені і надіслані до Державного казначейства розпорядниками
коштів.
Асигнування - документ, який
видається Міністерством фінансів та є підставою для надання коштів
Казначейством за їх наявності.
Друга група - дані
щодо видатків, які заносяться в такі документи:
Замовлення на закупівлю та інші
платіжні операції - подаються розпорядниками коштів на основі їхніх витратних
лімітів згідно з асигнуваннями, що видані відповідним міністерствам і
зберігаються на державному та обласному рівнях Казначейства.
Розпорядження на здійснення видатків
- надсилається Міністерством фінансів в органи Казначейства як дозвіл на
використання розпорядником бюджетних коштів.
Запит на оплату - складається
розпорядником бюджетних коштів на основі рахунків-фактур, наданих
постачальниками. Рахунки-фактури після перевірки розпорядником коштів надаються
постачальником для оплати.
Запит на здійснення платежу -
надсилається районним відділенням ДКУ до обласного управління казначейства у кожному
випадку, коли необхідно затвердження запиту на платіж. Зберігається в районних
та обласних органах Казначейства.
Платіжні доручення - їх надсилають
обласні управління ДКУ та центральний орган ДКУ до відповідного управління
Національного банку України, та схвалюючи таким чином виконання платежу.
Зазначені платежі можуть здійснюватися на користь постачальників, на
забезпечення певних товарів, а також для покриття інших видатків (наприклад,
виплати заробітної плати). Платіжні доручення складаються районним відділенням
ДКУ.
Третя група - дані
про надходження, зафіксовані в таких документах:
Податкові форми - відповідні
документи (декларації), що періодично надають платниками згідно із
законодавством з метою оцінювання податкових зобов’язань платника. Для розрахунку
даних про обсяги податкових надходжень ураховують такі види податків:
прибутковий податок, податок на прибуток підприємств, ПДВ, податок на майно;
автотранспортні збори, податок на землю, податок на дохід від операцій з
цінними паперами, державне мито, інші податки. Податкові форми надаються
платниками податків до підрозділів ДПІ, які надсилають копії цих документів в
електронній формі до районних відділень ДКУ. Податкові форми подають протягом
року.
Банківські виписки, які регулярно
надходять до районних відділень ДКУ. Виписки з рахунків використовують для
підтвердження виконання платежів, що занесені на рахунки ОУДК або ДКУ.
Страницы: 1, 2, 3
|