Основною
складовою інформаційного забезпечення органів ДПС є інформаційна база (ІБ), яка
за загальними принципами декомпозиції поділяється на зовнішню і внутрішню.
Зовнішня ІБ являє собою сукупність вхідних і вихідних повідомлень. Для кожного
рівня ієрархії ІАС ДПС, у тому числі локальних систем районного, обласного і
державного рівнів, існує свій перелік вхідних і вихідних повідомлень.
Вхідні
повідомлення надходять в локальні системи ДПС зафіксованими на паперових
документах, машинних носіях, а також по каналах передавання інформації як
електронні документи. Близько 80 % вхідних повідомлень надходить від
платників податків, до 10 % — від вищестоящих органів, ще 10 % — від
інших державних і недержавних установ. Перелік всіх вхідних повідомлень, що
надходять на кожний рівень ІАС ДПС, надто значний і навести його повністю в
межах розділу неможливо. Основними з них є: інформаційна довідка платника
податків, яка подається при постановці на облік; декларації про сплату податків
(за кожним видом податку окрема форма); документи, що підтверджують сплату
податків та інших платежів до бюджету; звернення платників податків в податкову
службу; акти перевірок; нормативні та директивні документи. Перелік вхідних
документів, які надаються ДПУ при реєстрації суб’єктів господарювання, наведено
в додатку 4.
Вихідні
повідомлення, що формуються в системах податкової служби, можна класифікувати
за різними ознаками. За фізичним носієм розрізняють такі повідомлення: що
видаються на монітор користувача, до друку, для запису у БД і для передавання
по каналах зв’язку. За призначенням вирізняють вихідні повідомлення, що направляються
користувачам-спеціалістам і керівникам податкової служби, у формі звітів для
вищестоящих органів ДПА та інших державних органів, а також як відповіді на
запити платників податків. Більшість вихідних повідомлень мають встановлену
форму, і лише незначна частка видається у вільному форматі. Перелік вихідних
документів, які формуються в системі, наведено у додатку 5.
Внутрішня
інформаційна база ІАС ДПС — це власно бази даних, які створюються і
підтримуються на районному, обласному і державному рівнях податкової служби. В
цих БД підтримується нормативно-довідкова, оперативна та архівна інформація.
Нормативно-довідкова
інформація містить законодавчі і нормативні акти, державні класифікатори та
локальні довідники. В розділі законодавчих і нормативних актів підтримуються
закони України і зміни до них, нормативні акти, які регламентують діяльність
податкової служби, розміри ставок і терміни сплати за кожним видом податкових
платежів, проценти для розрахунків сум штрафних санкцій та інша довідкова
інформація. Державні класифікатори і відомчі довідники підтримують в ДПС
централізовано, а локальні довідники створюються в кожній локальній системі.
Оперативна
інформація формується на основі вхідних повідомлень, які надходять на поштовий
сервер чи на функціональні АРМ спеціалістів. Ця інформація нагромаджується в
центральних БД районного, обласного та державного рівня ДПС. Тут компонуються
БД оперативної інформації за напрямами діяльності податкової служби: реєстрація
платників податків, облік і контроль сплати податків фізичними особами, облік і
контроль сплати податків юридичними особами, облік і контроль за валютними
операціями, контроль за надходженнями коштів до державних цільових фондів,
планування та облік документальних перевірок, ведення реєстрів касових апаратів,
видачі свідоцтв та інших файлів. Так, реєстраційні дані про платника податків
включають: код ЄДРПОУ, назву підприємства, код ДПІ, дату реєстрації в
держадміністрації, суми статутного фонду, код форми власності, підпорядкування,
стан платника, дата зняття з обліку, дані про посадових осіб, про засновників,
про банк платників податків. Зміст оперативної інформації доцільно розглядати
при вивченні питань автоматизації функцій в конкретній предметній області, яким
буде приділено увагу далі.
Важливе
значення при організації інформаційних баз має визначення їхньої архітектури,
розподілу доступу до ресурсів БД та інтерфейсів, а також прав і принципів
взаємодії цих компонентів. Щодо архітектури баз даних спеціалісти в сфері
автоматизації роботи в органах Державної податкової служби [2] вважають, що
доцільно розглядати: дворівневу архітектуру взаємодії компонентів ІС,
трирівневу та архітектуру розподілених компонент.
Дворівнева
архітектура означає наявність двох програмних компонент, одна з яких виступає в
ролі серверу, тобто реалізує набір сервісів для другої компоненти, котра
виступає в ролі клієнта, тобто реалізує набір сервісів, наданих сервером.
Трирівнева архітектура дає змогу використовувати сполучення максимум трьох
програмних компонент. Модель трирівневої архітектури унаочнює рис. 6.1.
Характерною ознакою такої архітектури є відсутність жорсткого зв’язку між
клієнтом і сервером і наявність гнучкіших форм розподіленого оброблення. Тут
виділяють три компоненти: рівень подання, прикладний рівень і рівень доступу до
інформаційних ресурсів.
Ці
компоненти є автономними, взаємодія між ними реалізується через міжпроцесорні
засоби і стандартні інтерфейси. Компоненти можуть розміщуватись як на одному
комп’ютері, так і на різних комп’ютерах, забезпечуючи тим самим розподілене
оброблення інформації.
Рис. .1. Модель трирівневої архітектури
Окремі
подання найчастіше розміщують на персональних комп’ютерах, а прикладні додатки
(інша назва — сервер прикладних програм) виконуються серверами середнього рівня
під керуванням операційних систем Unix або Windows NT. Засоби доступу до даних
і самі БД розміщуються або на потужному Unix-сервері, або на великих
мейнфреймах. Концепція автоматизованої інформаційно-аналітичної системи ДПС
України передбачає використання трирівневої архітектури клієнт—сервер.
Основним напрямом
удосконалення інформаційного забезпечення ДПС є розроблення та запровадження
архітектури єдиної розподіленої БД, яка охоплюватиме сховище даних ДПА України,
сховище даних ДПА в областях, оперативні бази даних державних податкових
інспекцій (ОБД ДПІ) в районах. (рис. 6.2). Як бачимо, БД районного рівня
та СД обласного і державного рівнів пов’язані між собою єдиним депозитарієм і
інформаційними потоками. Репозитарій — це звичайна БД, де зберігаються системні
дані, словники даних, довідники, що являють собою у сукупності метадані.
Запровадження розподілених сховищ даних у ДПС України дає змогу: реорганізувати
процеси адміністрування податків за функціональним принципом при суттєвому
зниженні трудовитрат персоналу на виконання рутинних інформаційних процедур,
таких як підготовка і зведення аналітичних і статистичних звітів; звести до
мінімуму, а з часом і повністю виключити дублюючі операції з паперовими
документами, виконання трудомістких обслуговуючих і сервісних інформаційних
операцій.
Рис. 2. Архітектура розподіленого сховища даних ДПА
України
Корпоративні
телекомунікаційні мережі ДПС призначені для створення єдиного інформаційного
середовища процесів адміністрування податків. Вони уможливлюють спільний доступ
податкових органів усіх рівнів до баз даних та Internet-ресурсів. Як основний
протокол передавання даних у корпоративній телекомунікаційній мережі
використовується протокол TCP/IP на основі загального корпоративного простору
ІР-адрес. Корпоративна телекомунікаційна мережа ДПС України є ІР-мережею класу
А, що складається з підмереж обласного рівня класу В, які в свою чергу складаються
з підмереж районного рівня класу С. Передавання даних між підмережами
забезпечується відповідними маршрутизаторами та шлюзами.
Центральний
сегмент корпоративної мережі ДПС є основою мережі податкової служби. Він
об’єднує ДПА України та ДПА обласного рівня. Цей сегмент створений на базі
наземних каналів зв’язку з тимчасовим використанням супутникових каналів. Для
організації корпоративної мережі ДПС України провайдером первинної мережі
передавання даних створюються віртуальні канали передавання даних. При цьому
також забезпечується передавання даних загальної системи телефонного зв’язку
ДПС України. Доступ до Internet усім вузлам сегменту забезпечується окремими
каналами.
Обласний
сегмент корпоративної телекомунікаційної мережі об’єднує інформаційні ресурси
ДПА обласного рівня, ДПІ в районах великих міст, ДПІ по роботі з великими
платниками податків та управління податкової міліції. Мережа створюється за
розподіленою топологією з організацією резервних каналів доступу для підвищення
надійності комунікацій.
При приєднанні до
корпоративної телекомунікаційної мережі ДПІ в районах великих міст, ДПІ по
роботі з великими платниками податків, управлінь податкової міліції обласної
ДПА використовуються сполучення різних комунікаційних технологій, а саме: комунікації
на базі крученої пари та волоконно-оптичні канали зв’язку у разі незначної
віддаленості; орендовані канали некомутованих з’єднань з використанням
xDSL-технологій передавання даних; технологія RadioEthernet. У випадку
приєднання до корпоративної телекомунікаційної мережі ДПІ у віддалених районах
названі технології додаються канали комутованого зв’язку. Особливості
приєднання до корпоративної телекомунікаційної мережі відділів податкової
міліції ДПІ пов’язані з використанням комунікаційних інструментів, орієнтованих
на підвищення рівня безпеки мереж (захищені протоколи, криптозахист тощо).
Мобільні
приєднання до корпоративної телекомунікаційної мережі забезпечують оперативний
доступ до баз даних та інших інформаційних ресурсів ДПС України підрозділів, які
за своїми функціями виконують перевірки поза межами органів ДПС України. Для
приєднання до мережі мобільних користувачів використовуються комутовані канали
зв’язку на основі модемних пулів. Для мобільних користувачів податкової міліції
внаслідок неможливості використання комутованих каналів підтримується мобільний
доступ через Internet з використанням технологій 3G, GPRS, WAP. При цьому
приєднання до корпоративної телекомунікаційної мережі мобільних користувачів
проводиться за умов забезпечення заходів щодо захисту інформації.
Інформаційні
системи районних податкових інспекцій можна розглядати як комплекси програмних
систем АРМ податківців і відповідних БД, які призначені для інформатизації
процесів адміністрування податків у розрізі юридичних і фізичних осіб.
Комплекс
основних АРМ щодо адміністрування податків з фізичних осіб наведено на рис.
6.3. В Україні згідно із Законом України «Про державний реєстр фізичних осіб»
створено центральну базу даних (ЦБД) потенційних платників податків — державний
реєстр фізичних осіб (ДРФО). Інформація для ЦБД формується в податкових
інспекціях, у відділі державного реєстру фізичних осіб за допомогою АРМ ДРФО на
підставі інформаційної картки Ф.1Др., заповненої і поданої фізичною особою.
Сформований на основі інформації карток файл засобами електронної пошти
передається на обласний рівень АІС ДПС, а з нього — до вищого рівня системи, де
за спеціальним алгоритмом здійснюється розрахунок і присвоєння
ідентифікаційного номера фізичним особам. Після занесення до реєстру інформація
про присвоєння ідентифікаційного номеру надсилається спочатку на обласний, а
потім на районний рівень. У результаті кожному громадянину присвоюється
ідентифікаційний номер, який фігурує в усіх фінансових документах, що й дає
змогу автоматизувати облік одержаних доходів, нарахованих і сплачених податків
для кожної фізичної особи, а також подання декларацій.
Присвоєння
та підтримка ідентифікаційних номерів ДРФО фактично розпочинає процес розбудови
єдиного інформаційного простору, який забезпечує одночасно не лише контроль
повноти сплати податків фізичними особами, а й надання субсидій тим, хто її
дійсно потребує, нарахування пенсій та соціальної допомоги. Схему інформаційних
зв’язків між елементами інформаційної системи обліку податків з фізичних осіб
та інформаційними системами державних органів наведено на рис. 6.4.
Процес
реєстрації на рівні податкових інспекцій для підприємців здійснюється
підрозділом державного реєстру фізичних осіб за допомогою автоматизованої
системи обліку платників та АРМ «Свідоцтво ПДВ фізичних осіб» згідно з поданими
реєстраційними документами.
Рис. 3. Структурна схема інформаційної системи обліку податків з
фізичних осіб у районній ДПІ
Реєстрація
фізичних осіб, які не є суб’єктами підприємницької діяльності і які мають
доходи не за місцем основної роботи, виконується через введення інформації з
форми № 2 «Довідка про одержані доходи та сплачені податки за виконання робіт
за сумісництвом, за договорами цивільно-правового характеру, разових та інших
робіт, дивіденди, авторські винагороди, за відповідний період часу». У
результаті реєстрації відкриваються картки особового рахунка фізичної особи як
платника відповідних податків і ведеться оперативний облік податків фізичних
осіб.
Оперативний
облік підприємницької діяльності ведеться в розрізі податків і зборів, а саме —
прибутковий податок, податок на додану вартість, акцизний збір, торговий
патент, фіксований патент, єдиний податок.
Підприємці,
які є суб’єктами підприємницької діяльності, всі необхідні звітні документи
(незалежно від наявності результатів діяльності) подають до канцелярії
податкової інспекції, де вони проходять реєстрацію. У майбутньому звітні
документи реєструватимуться за допомогою АРМ «Звіт» подібно до юридичних осіб,
які за допомогою цього комплексу можуть здавати звітність в електронній формі.
По закінченні реєстрації та проходження контролю звітні документи підприємців
спрямовуються у відділ оподатковування фізичних осіб, де за допомогою АРМ
«Облік податків і платежів» виконуються квартальні або річні розрахунки та
нарахування прибуткового податку з подальшим друкуванням повідомлень-квитанцій
для його сплати. Усі інші податки нараховуються самими підприємцями і
супроводжуються на АРМ «Облік податків і платежів» подібно до технологій обліку
платежів для юридичних осіб.
Рис. 4. Схема інформаційних зв’язків між
елементами інформаційної системи обліку податків з фізичних осіб в ДПІ та
інформаційними системами державних органів
Як
правило, підприємці здійснюють сплату податків через банк (за наявності
відкритого там рахунка). Інформація про сплачені податки надходить до
податкової інспекції у відділ обліку та звітності з банківської системи і
Держказначейства у вигляді електронних файлів. За допомогою АРМ «Облік податків
і платежів» здійснюється рознесення платежів, що надійшли за основними
рахунками платників платежів. У разі порушення терміну сплати автоматично
проводиться нарахування пені разом із відображенням суми пені на відповідну
дату в файлі особових рахунків платників за кожним видом податкового платежу
окремо.
Процес
контролю та обліку донарахованих сум податків і фінансових санкцій, які
відбуваються в результаті документальних перевірок діяльності підприємців і
проведених перерахунків прибуткового податку громадянам за основним місцем
роботи, реалізується за допомогою АРМ «Аудит». Інформація про донараховані суми
податків із АРМ «Аудит» автоматично інтегрується в картки особових рахунків
платників — фізичних осіб в АРМі «Облік податків і платежів». Суб’єкти
підприємницької діяльності, що займаються торгівлею і мають торгові приміщення
(магазин, кіоск, кафе), здійснюють реєстрацію касових апаратів.
Страницы: 1, 2, 3
|