При експорті сільськогосподарської продукції вітчизняні
товаровиробники сплачують вивізне мито, проте держава їм відшкодовує ПДВ. На
відміну від товаровиробників, вигоди та втрати для держави дещо відрізняються.
Так, при експорті сільськогосподарської продукції вигодами для держави є:
надходження вивізного мита, валютні надходження, зростання ціни та збільшення
податкових надходжень (податку на прибуток та ПДВ), а також зменшення обсягів
бюджетного дотування внаслідок зростання ціни.
До негативних сторін можна віднести необхідність
відшкодування ПДВ, стимулювання (субсидування) експорту, витрати на
забезпечення продовольчої безпеки у випадках надмірного експорту. Аналогічна
ситуація спостерігається при імпорті сільськогосподарської продукції та при
експорті-імпорті сільськогосподарської техніки та інших виробничих засобів
вітчизняного та іноземного виробництва.
Розглядаючи структуру експорту-імпорту сільськогосподарської
продукції (табл. 4-5) варто відмітити, що нині спостерігається тенденція до
зростання питомої ваги експорту сільськогосподарської продукції у загальному
обсязі експорту товарів з України та зменшення частини імпорту
сільгосппродукції у загальній структурі імпорту. Також слід відмітити, що після
отримання Україною статусу члена СОТ відповідно до консолідованої тарифної
пропозиції середньоарифметична ставка ввізного мита на сільськогосподарську
продукцію зменшиться з 13,8% до 11,2% [7].
Таблиця 4 Структура експорту
сільськогосподарської продукції з України у 2003-2007рр. *
Показники
|
2003
|
2004
|
2005
|
2006
|
2007
|
Частка
сільськогосподарської продукції у загальному обсягу експорту, %
|
11,81
|
10,63
|
12,58
|
12,20
|
12,71
|
Темп зростання обсягів
експорту сільськогосподарської продукції, %
|
x
|
127,0
|
124,0
|
109,5
|
132,6
|
Відношення обсягів експорту
сільськогосподарської продукції до валової продукції сільського господарства,
%
|
4,13
|
4,06
|
4,54
|
4,85
|
5,69
|
Група І УКТ ЗЕД:
обсяги експорту всього,
млн. дол.
% від загального експорту
с.-г. продукції
|
523,3 19,2
|
648,5 18,7
|
732,0 21,4
|
396,5 8,4
|
747,2 12,0
|
Група ІІ УКТ ЗЕД:
обсяги експорту всього,
млн. дол.
% від загального експорту
с.-г. продукції
|
745,8 27,3
|
1135,6 32,7
|
1694,8 39,4
|
1950,5 41,4
|
1726,4 27,6
|
Група ІІІ УКТ ЗЕД:
обсяги експорту всього,
млн. дол.
% від загального експорту
с.-г. продукції
|
558,8 20,5
|
545,8 15,7
|
587,2 13,6
|
971,4 20,6
|
1718,0 27,5
|
Група ІУ УКТ ЗЕД:
|
|
|
|
|
|
обсяги експорту всього,
млн. дол.
|
904,2
|
1140,7
|
587,2
|
1394,2
|
2056,2
|
% від загального експорту
с.-г. продукції
|
23,0
|
22,9
|
25,6
|
29,6
|
42,9
|
*Складено за даними Державного комітету статистики України.
Як видно з даних табл. 5, частка сільськогосподарської продукції
в загальному обсязі експорту в аналізованому періоді постійно зростає: з 10,6%
у 2004 р. до 12,7% у 2007 р.. На даний момент, сільськогосподарська продукція
забезпечує 1/8 всього вітчизняного експорту, що є достатньо високим показником
в порівнянні з країнами ЄС.
Найбільш питому вагу в структурі вітчизняного експорту займає
ІІ група згідно УКТ ЗЕД, яка у 2005-2006 рр. склала близько 40% загального
обсягу експорту сільськогосподарської продукції. В останні роки питома вага І
групи (молоко, м' ясо) за аналізований період суттєво знизилась з 20% у
2003-2005 р.р. до 10-12% у 20062007 рр. (майже вдвічі).
Таблиця 6 Структура імпорту
сільськогосподарської продукції в Україну у 2003-2007рр. *
Показники
|
2003
|
2004
|
2005
|
2006
|
2007
|
Співвідношення імпорту та
експорту сільськогосподарської продукції, %
|
79,56
|
55,08
|
62,35
|
67,19
|
65,81
|
Частка
сільськогосподарської продукції у загальному обсягу імпорту, %
|
9,4
|
6,6
|
7,4
|
7,0
|
6,8
|
Група І УКТ ЗЕД:
обсяги імпорту всього, млн.
дол.
% від загального імпорту
с.-г. продукції
|
189,2 8,7
|
315,0 16,5
|
499,6 18,6
|
648,9 20,5
|
771,4 18,8
|
Група ІІ УКТ ЗЕД:
обсяги імпорту всього, млн.
дол.
% від загального імпорту
с.-г. продукції
|
776,6 35,7
|
439,5 23,0
|
525,5 19,6
|
671,7 21,2
|
860,5 20,9
|
Група ІІІ УКТ ЗЕД:
обсяги імпорту всього, млн.
дол.
% від загального імпорту
с.-г. продукції
|
109,3 5,0
|
149,3 7,8
|
204,1 7,6
|
191,1
6,0
|
388,2 9,4
|
Група ІУ УКТ ЗЕД:
обсяги імпорту всього, млн.
дол.
% від загального імпорту
с.-г. продукції
|
1098,6 50,6
|
1004,7 52,7
|
1454,7 60,2
|
1654,5 52,3
|
2090,9 50,9
|
*Складено за даними Державного комітету статистики України.
Як видно з даних табл. 6, за аналізований період відбулися
суттєві зміни в структурі імпорту сільськогосподарської продукції. По-перше,
співвідношення імпорту та експорту знизилось з 79,56 % в 2003 році до 65,8%, що
слід визнати позитивною тенденцією. По-друге, питома вага сільськогосподарської
продукції в загальному обсязі імпорту за аналізований період знизилась на
27,6%, склала 1/15 загального обсягу імпорту (що в 1,8 рази менше обсягів
експорту).
За останні 5 років частка І групи УКТ ЗЕД (молоко, м'ясо,
риба) зросла з 8,7 % до 18,8 %, тобто в 2,2 рази в.п.. Водночас, суттєво
знизилась частка ІІ групи (зернові) - з 35,7 % до 20,9 % - в 1,7 рази або майже
на 15 в.п..
Суттєво зросла частка ІІІ групи, тоді як ІУ група залишилася
майже без змін протягом аналізованого періоду та перевищує половину всього
імпорту сільськогосподарської продукції України.
Так, у структурі експорту та імпорту сільськогосподарської
продукції у 20032007 рр., відбувалося скорочення експорту та збільшення імпорту
по тваринництву, де Україна втратила майже весь експортний потенціал, також у
2003 р. експорт готових харчових продуктів становив 23,0% всього експорту
продукції АПК, при імпорті - 50,6% всього імпорту АПК, а у 2007 році - експорт
42,9% при імпорті - 50,9%.
Щодо ситуації в галузі рослинництва, то тут спостерігається
пряма залежність між експортом та врожайністю по основних сільськогосподарських
культурах. Хоча доволі показовою
є ситуація щодо експорту насіння і плодів олійних культур, де їх частка зросла
в структурі експорту більш ніж у два рази. При цьому, Україна займає друге
місце серед країн-експортерів [8]. Не слід забувати, що при високій
рентабельності вирощування соняшнику негативно позначається на характеристиках
ґрунтів, а основним стримуючим фактором від експорту є експортне мито, то
державі потрібно шукати інші важелі впливу на ситуацію з експортом олійних
культур.
Далі проаналізуємо сформовану нами модель за результатами
господарювання сільськогосподарської галузі в 2007 році шляхом аналітичної
оцінки показників впливу експортно-імпортних операцій із сільськогосподарською
продукцією на фінансову базу держави (табл. 6).
Як свідчать дані табл. 6, у результаті проведення
експортно-імпортних операцій у 2007 при нарахуванні податків держава отримала
понад 7 млрд. грн. та була змушена відшкодувати 2,8 млрд. грн. суб'єктам
господарювання, які здійснювали експорт сільськогосподарської продукції.
Таблиця 6. Аналітична оцінка впливу
експортно-імпортних операцій із сільськогосподарською продукцією на фінансову
базу держави у 2007р. (млрд. грн.)
Показники
|
Значення
|
Надходження
|
|
ПДВ при імпорті
|
3,8
|
Ввізне мито
|
2,7
|
Вивізне мито
|
0,1
|
Акцизний збір при
імпорті
|
0,5
|
Всього надходжень
|
7,1
|
Втрати: відшкодування ПДВ
при експорті
|
2,8
|
Чисті надходження
|
4,3
|
Розраховано за даними Держкомстату.
Як результат, у 2007 році держава одержала 4,3 млрд. грн. при
оподаткуванні експортно-імпортних операцій з продукцією сільсько-господарського
виробництва.
Висновки. Отже, проведене дослідження показує, що Україна має
провести поступову та чітку реструктуризацію податкової політики в частині
реформування механізму стягнення ПДВ та практики відшкодування даного податку
експортерам, а також зниження митних ставок. Безумовно, це вразить деякі галузі
сільського господарства, які держава "захищала" шляхом введення
експортного мита, проте дозволить конкурувати на рівних умовах із зарубіжними
товаровиробниками на світових ринках, що забезпечить принцип соціальної
справедливості, тобто торгівля без дискримінації, та вільний доступ до світових
ринків.
Фіскальне значення непрямих податків при оподаткуванні
експортно-імпортних операцій із сільськогосподарською продукцію дещо знизиться,
проте таке зниження суттєво не виплине на фінансові можливості держави, оскільки
буде компенсоване надходженнями від інших форм оподаткування.
Список використаних джерел інформації
1.
Храмов
В.О., Бовтрук Ю.А. Зовнішньоекономічна політика: Навч. посіб. - К.: МАУП, 2002.
- 264 с.
2.
Кобута І.
Гармонізація національного законодавства у сфері сільського господарства з
нормами і правилами СОТ // В кн.: Актуальні питання аграрної економіки: Збірник
робіт. - К., 2005- 407 с.
3.
Осташко
Т.О. Структурно-інстутиційний аналіз аграрного ринку. - К.: Ін-т екон. та
прогнозув., 2006.-56 с.
4.
Гребельник
О.П. Митно-тарифна політика за умов трансформації економічної системи:
Монографія. - К.: Київ. нац. торг.-екон. ун-т, 2001. - 488 с.
5.
Лютий
І.О., Дрига А.Б., Петренко М.О. Податки на споживання в економіці України. -
К.: Знання, 2005. - 355 с.
6.
Світова
організація торгівлі: перспективи та виклики для України. Український центр
міжнародної інтеграції. - К-2005. - 107 с.
7.
Інформаційно-аналітичні
матеріали з питань вступу України до СОТ. Міністерство економіки України, 2006
р. - 19 с.
8.
Агропромисловий
комплекс в системі зовнішньоекономічної діяльності України / П. Т. Саблука,
А.А. Фесина, В.І. Власов та ін..; За ред. П.Т. Саблука. - К.: ННЦ ІАЕ, 2005. -
242 с.
9.
Дем'яненко
М. Податок на додану вартість: економічна суть і механізм реалізації //
Економіка АПК. - 2000 - № 12. - С. 38-44.
10.
Чередниченко
О. Непряме оподаткування у податковій системі України // Фінанси України. -
2003. -№11. - С. 98-104.
11.
Федосов
В., Опарін В., П'ятаченко Г. та ін. Податкова система України. - К.: Либідь,
1994. - 461 с.
12.
Суторміна
В., Федосов В., Андрущенко В. Держава - податки - бізнес. - К.: Либідь, 1992. -
328 с.
13.
Іванов
Ю., Крисоватий А., Десятнюк О. Податкова система. - К.: Атіка, 2006. - 920 с.
14.
Панцов А.
Особенности налоговой политики в странах с развитой рьіночной ^кономикой //
АПК: ^кономика, управление.- 2008.- №1.- С. 48-53.
15.
Волков Д.
Сплата непрямих податків у країнах із ринково економікою // Фінанси України.-
2004.- №2.- С. 118-121.
16.
Сидорова
Н. Специфика и функции НДС // Финансьі. - 2008.- №2.-С. 36-40.
17.
Осадчий
С. Податок на додану вартість: історія введення і необхідність удосконалення //
Економіка АПК.- 2003. - №5.- С. 62-66.
18.
Щербак В.
Кому вигідний ПДВ // Економіка України . - 1998.- №9. - С. 59-64.
19.
Сенчуков
В. Оптимальна система оподаткування // Економіка України. - 1999.- №3. - С.
55-60.
20.
Крисоватий
А. Вдосконалення податку на додану вартість // Фінанси України. - 1996. - №9. -
С. 96-101.
21.
Shoup
C.S. Public Finance. L.:Weidfeld &Nicolson, 1969.- 375 р.
22.
Соколовська
А. Податкова система України: теорія та практика становлення. - К.: НДФІ, 2004.
- 372 с.
Страницы: 1, 2, 3
|