За аналогією англомовної абревіації розвивається і власне китайська абревіація, збільшується кількість скорочених виразів, швидкими темпами розвивається буквено-цифрова абревіація, абревіація цифрових аналогій, наприклад: «3Q», що значить «дякую». Походить це скорочення від англ. «thank you».
У китайській мові цифра «3» читається як «san», що є звуконаслідуванням для англ. «than», а буква «Q» відповідає читанню «k + you». Цифрові скорочення: «886» (ќ`ќ`) - означає «бай-бай» (з англ. «bye-bye»). Читання «88» («baba»), майже співпадає з звучанням ќ`ќ` (baibai), а «6» - «liu» є звуконаслідуванням lou. Основною рисою цього етапу є саме звуконаслідування при передачі певних лексичних одиниць за допомогою цифр та буквенно-цифрової абревіації.
Поява скорочених слів продиктована необхідністю економії часу, прагненням передачі максимальної кількості інформації мінімальним об'ємом засобів, які відповідають високому темпу сучасного життя, розповсюдженню і популярності впровадження високих технологій в повсякденне життя соціуму. Популярність Інтернету і мобільних телефонів, яка зростає, підсилює тенденцію до скорочення слів і виразів, які проникають в мову китайців, це явище використовується в Інтернет спілкуванні, в системі ICQ і, звичайно ж, за допомогою SMS повідомлень. Важливою причиною появи таких лексичних одиниць в китайській мові є те, що їх китайські синоніми дуже громіздкі, незручні у використанні і не відповідають тенденції до обмеження кількості складів у слові до 2-3-х [28].
Важливу роль віддіграє прагнення до уніфікації китайської мови. Стандартну китайську мову на острівному Китаї називають «путунхуа» (•Ѓ’К), а на о. Тайвань - ґуоюй. Деякі істотні зміни та невідповідності зустрічаються у словниковому складі мови острівного Китаю та мови на Тайвані. Тому, часто неологізми - китайські синоніми англомовних скорочень розходяться по своєму кореневому складу в цих двох мовних системах, і для полегшення розуміння використовується англомовний варіант. Наприклад: FAQ (frequently asked question) - Џн (changjian wenti (назва на острівному Китаї) та Џн“љЉч (назва на о. Тайвань).
Треба відзначити важливий момент: спочатку мовою спілкування у всесвітній мережі Інтернет була, головним чином, англійська мова, тому китайцям, після того, як вони стали повноправними користувачами всесвітньої павутини, довелося також вживати англійську систему скорочень, яка перейшла у постійне користування у внутрішній китайській мережі Чайнанет, а також і в повсякденну мову китайців. За зразком іншомовних скорочень, виникли власне китайські ініціальні скорочення у результаті графічного скорочення КФА.
Підіб'ємо підсумки: іншомовні запозичення у формі абревіації проходили різні стадії адаптації: велика кількість абревіацій були запозиченні у китайську мову без змін графічного написання, тобто відбулася повна графічна адаптація, ще одним варіантом адаптації було фонетичне відтворення ініціальних букв скорочень, іншим - змішані англо-китайські скорочення (англійський графічний запис адаптовується без змін, а китайський елемент вказує на семантику іншомовного слова (гібридні семантичні запозичення)), фонетико-лексичні скорочення адаптовувалися завдяки підбору сукупності певних букв або цифр, які своїм звучанням нагадували чи повністю відповідали звучанню громіздких словосполучень чи навіть речень.
2.7 Проміжний етап адаптації
Ми вже розглядали шляхи адаптації іншомовної лексики семантичним способом і через абревіацію. Досить часто, для того щоб легше сприймати та розуміти значення запозичень з абревіативним написанням, китайці переосмислюють їх відповідними лексичними одиницями, які розкривають смисловий зміст іншомовного слова.
Наприклад: третя буква грецького алфавіту «?» - гама, в китайській мові передається як ‰ѕ qiema, тобто являє собою фонетичну передачу звучання грецької «?», наприклад у слові ‰ѕЋЛ?qiemashexian - гама-випромінювання. Також у китайській мові поняття «гама-випромінювання» може передаватися як ? ЋЛ, що є найближчим до грецького варіанту, але найвіддаленішим від китайського.
Виокреслюється певна послідовність - ЋЛ?- ‰ѕЋЛ, тобто перехід від абревіативного способу передачі іноземного слова до фонетичного. Але існує ще один варіант, найвідповідніший до китайської мови - •ёЋЛ - це словотвірна калька, яка відтворює значення і структуру поняття «гама-випромінювання» (•ё bing - третій знак десятирічного циклу “VЉ± tiangan; zhong - рід, вид; ЋЛ?shexian - промені, випромінювання). Дослівно - «випромінювання третього типу».
Такий самий спосіб адаптації пройшли слова, які мали у своєму складі ? (альфа - перша буква грецького алфавіту). Наприклад: ? —±Ћq - ?ў?–@—±Ћq Ќb?—±Ћq jiazhonglizi - альфа-частинка, ЌbЋЛ?jiazhongshexian - альфа-випромінювання, Ќb?‘Щ™X’`”’ jiazhong tai'erdanbai - альфа-фотопротеїн. Ќb перший знак десятирічного циклу, тобто означає «перший», і відповідає першій букві грецького алфавіту ? (альфа).
Слово «пейджер» (ВP Љч bipiji) також передається завдяки абревіатурному написанні «ВP» (взяті лише приголосні букви англ. слова «beeper» - сигнальний пристрій, тобто передається таким чином звучання) та китайському семантично значущому елементу Љч, який означає «пристрій, машина». Але існує ще один варіант - ЊДЉч chuanhuji: ЊД означає «викликати до телефону», що передає значення англійського слова «beeper», та знову ж той самий елемент Љч - дослівно перекладається як «пристрій для виклику до телефону», тобто це слово адаптувалося за допомогою передачі семантичного значення.
Хоча іншомовні лексеми і можуть запозичуватися без зміни графічного написання у мові-джерелі, їх способи написання та читання є найбільш віддаленими від норм письма та фонетики китайської мови, до того ж, таким чином, не розкривається у повній мірі смисловий зміст іншомовних слів, що може викликати певні труднощі розуміння значення нового явища. Тому, перехід від абревіативного способу адаптації до семантичного є оптимальним способом сприйняття нової лексики.
2.8 Адаптація графічної системи вираження емоцій та почуттів за допомогою емотіконів
З бурхливим розвитком у галузі обчислювальної техніки виникає величезна кількість нових понять та явищ. Це, в свою чергу, зумовлює появу нових значень уже існуючих слів та утворення цілком нових одиниць мови (навіть виникла і розвивається така наука, як комп'ютерне мовознавство (Computational Linguistics)) [7]. Безумовним лідером тут є англійська мова, тому більшість мов у цьому випадку є реципієнтами та запозичують вже існуючі англомовні слова. У цьому випадку говорять про англіцизми, тобто слова та вирази, запозичені з англійської мови. Слід також додати декілька слів про те, без чого зараз не обходиться жоден форум, чат, ICQ чи SMS-повідомлення. Мова йде про «емотікони».
Як відомо, коли люди спілкуються один з одним безпосередньо, то в процесі також задіяні голос, обличчя та руки, які передають певні емоції та почуття. Коли ж люди використовують електронну пошту або чат, то можливості виразити себе обмежені. Тому, за допомогою емотіконів, при спілкуванні в Інтернеті чи мобільними апаратами, зростають можливості виражати свої почуття, настрій, емоції.
Що ж таке «емотікон»? Емотікони - іконки (позначки) емоцій (від англ. «emoticons» - акронім «emotion» та «icon» - емоція і піктограма) та особливі комп'ютерні абревіатури та акроніми, які стали невід'ємною частиною комп'ютерного спілкування не тільки серед англомовних, а також і серед китайськомовних користувачів [7]. Емотікони використовують не стільки задля краси, скільки для компенсації відсутності між співрозмовниками зорового і слухового контакту. Скотт Фалман (англ. Scott E. Fahlman) 19 вересня 1982 року першим у світі запропонував смайли в такому вигляді, у якому вони популярні в наш час [46].
Найуживанішими серед цих «графічних емоцій» є наступні: «:-)» - посмішка; «:-))» - сміх; «8-0» - велике здивування; «:Е» - погроза; «:-\» - невпевненість; «:-Х» - мовчання та інші. Але система емотіконів, яку використовують у західних країнах (країнах Європи та Америки) та емотікони, котрі використовують у Китаї, відрізняються одна від одної.
Китайці запозичили цей спосіб вираження емоцій, але вони дещо видозмінили його, приділяючи основну увагу виразу очей, а не роту, як це роблять у західних країнах, наприклад: знак «)» у західній системі смайлів означає посмішку, для того, щоб показати, що вам весело чи сумно, або виразити незадоволеність, використовують такі смайли: «:-)» («:» - очі, «-» - ніс, а «)» - посмішка), «:-(» («(» - рот, кутики якого опущені донизу, тобто - засмучений), «:-\» («\» - рот, який перекривлений, тобто цей символ означає незадоволеність), а в китайській системі, підкреслюючи саме вираз очей, використовують такі знаки: «^^» - ці символи позначають очі; «^_^» - посмішка, «<_>» - сумний, «>_<» - незадоволеність.
Варіація емотіконів у західній системі більша, ніж у східній.
Отже, внаслідок розвитку галузі обчислювальної техніки, широкого застосування мережі Інтернет та мобільних телефонів, виникла потреба створення особливої системи знаків для вираження емоцій та почуттів під час віртуального спілкування. Емотікони, які використовують у сучасний період країни Західної і Східної Європи та Америка, були створенні Скоттом Фалменом. Ідея застосування такої системи графічних знаків також була запозичена і китайською мовою. Але китайці замінили символи та знаки, які вказують на певні частини обличчя на Заході та в Америці, на свої відповідники, приділивши основну увагу саме виразу очей. Тобто, була запозичена ідея, але повністю видозмінився спосіб застосування графічних знаків.
Підведемо підсумки: іншомовні лексичні елементи можуть проходити різні способи адаптації: фонетична адаптація, семантична, змішані способи адаптації (поєднання фонозапису та семантично значущого елементу), адаптація графічних записів (абревіації та система графічних знаків «емотікони»), а також перехідний спосіб (від абревіацій до семантичної адаптації). Кожний спосіб характеризується певними особливостями, які були розглянуті та узагальнені у даному розділі.
РОЗДІл 3. ПОНЯТТЯ ЗОНИ ПОПЕРЕДНЬОЇ АДАПТАЦІЇ ІНШОМОВНОЇ ЛЕКСИКИ В ЛІНГВІСТИЧНІЙ ПРАКТИЦІ
3.1 Визначення зони попередньої адаптації
Синологи, які займались вивченням питання запозичення іншомовної лексики в китайську мову, розглядаючи питання вторинних запозичень, згадували про явище так званого «непрямого» запозичення. Непряме запозичення - запозичення мовою-реципієнтом лексики через мову посередника[15]. Прикладом процесу непрямого запозичення дослідниками виступала Японія. Однак Японія - не єдиний регіон-посередник в процесі запозичення китайською мовою іншомовної лексики. Для глибшого розуміння процесів запозичення ми вважаємо за необхідне ввести нове поняття в мовознавстві, поняття конкретніше за «мову-посередник» - поняття зони попередньої адаптації іншомовної лексики.
Зона попередньої адаптації іншомовної лексики - це поняття на позначення певної території, населення якої експортує попередньо запозичений лексичний матеріал у мову кінцевої рецепції. Зазначене розглядатиметься на матеріалі відповідних лексичних одиниць сучасної китайської мови.
3.2 Особливості функціонування зон попередньої адаптації іншомовної лексики в сучасній китайській мові
Аналіз лінгвістичних даних китайської мови дає можливість описати функції, результати функціонування та передмови виникнення зон попередньої адаптації для сучасної китайської мови.
Функції, які виконує зона попередньої адаптації в процесі запозичення іншомовного лексичного матеріалу мовою-реципієнтом: транспортування, фільтрація та модифікація. Всі функції окрім транспортування є необов'язковими.
Лексичні результати, до яких призводить функціонування зони попередньої адаптації - інтенсивне поповнення лексичного фонду запозиченнями, в тому числі запозиченнями з мов, безпосереднього контакту з носіями яких не відбулось, та розвиток явища синонімії.
До передмов виникнення зони попередньої адаптації можна віднести білінгвізм населення, наявність унікальних або інтенсивніших міжмовних контактів, ніж у мови кінцевої рецепції. Зазначені умови дають можливість говорити і про параметри функціонування зон попередньої адаптації. У випадку, якщо міжмовна ситуація змінюється, зона попередньої адаптації може перейти до пасивної стадії свого існування. Прикладом такої ситуації може стати Індія, мова якої - санскрит, виступала посередником між мовою Вавилону та Китаю. За наявності прямих міжмовних контактів китайська мова пізніше мала змогу запозичувати лексичний матеріал з вавилонської, пізніше перської та арабської безпосередньо. Втративши унікальність мовних контактів та функцію транспортування лексичного матеріалу санскрит припинив реалізацію функцій мови посередника, зберігаючи статус мови-експортера лексичного матеріалу.
Окрім автономного функціонування, зони попередньої адаптації для китайської мови продемонстрували здатність утворювати нові системи зон, до складу яких увійшло дві самостійні. Не виключено, що існує вірогідність формування зон попередньої адаптації з трьох і більше компонентів. В основі виникнення багатоскладових зон попередньої адаптації іншомовної лексики на прикладі сучасної китайської мови виступив геополітичний фактор, який утворив на сході Китаю багатоскладову зону попередньої адаптації у другій половині XX ст., до складу якої увійшли Тайвань та Гонконг.
Завдяки зонам-посередникам мова-реципієнт збагачується іншомовною лексикою інтенсивніше, адже важлива і значуща лексика вже була відібрана та адаптована для умов функціонування в мові-реципієнті. Однак є і негативні наслідки, серед них - синонімія, що заважає взаєморозумінню носіїв однієї мови.
Вивчення зон попередньої адаптації іншомовної лексики вимагає їх класифікації та систематизації. Класифікація зон попередньої адаптації іншомовної лексики буде проведена за територіальним параметром, кількістю складових, мовним кодом та станом активності.
3.3 Класифікація зон попередньої адаптації для сучасної китайської мови за територіально - державним параметром
Враховуючи те, що зона попередньої адаптації іншомовної лексики - певна територія, вона не може не мати географічних показників. За територіально-державним параметром зони попередньої адаптації для китайської мови можна поділити на ті, що знаходяться на території Китайської народної республіки, і ті, що знаходяться поза її межами. Такі зони попередньої адаптації ми назвемо «внутрішні» та «зовнішні» відповідно. Проілюструймо конкретними прикладами запропоновану класифікацію.
До внутрішніх зон попередньої адаптації іншомовної лексики для китайської мови належать такі частини КНР як Автономний район Внутрішня Монголія, Сіньцзян-Уйгурський автономний район, Тайвань і Гонконг.
Автономний район Внутрішня Монголія - (активна) внутрішня за територіально-державним параметром зона попередньої адаптації іншомовної лексики для китайської мови. Ця зона виникла завдяки інтенсивним контактам з носіями монгольської мови, а також фактичного білінгвізму населення. Монгольська мова продовжує свій розвиток, запозичення з неї продовжують поступати в китайську мову, будучи попередньо адаптованими населенням району, яке розмовляє китайською, наприклад:
–Ш (sumu) - районна адміністративна одиниця. Монгольська - sumu;
Страницы: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11
|